אמור+-+סט+-+חנה+ה.+ורוני

rtl toc


 * // פרשת אמור //**

=פרשת המועדות בתורת הכהנים = התורה שמה את זמני המועדים בשילוב עם פירוט עבודתם וטהרתם של הכהנים מכיוון שהתורה רצתה שלבנ"י יהיה את לוח השנה המפורט של החגים כדי שיידעו מתי כל עבודת כהן מגיעה ואיפה לשים אותה. שם האתר:דעת- אתר לימודי יהדות ורוח  הכותב: הרב אלחנן סמט  כותרת: פרשת המועדות בתורת הכהנים  כתובת המאמר:  http://www.daat.ac.il/DAAT/tanach/samet2/15-2.htm

= ספירת העומר =

הספירה מבטאת את הכיסופים והציפייה הגדולה שלנו לקראת המעמד הגדול והעצום של נתינת התורה- תכלית כל הקיום של העם היהודי. שם האתר: מרכז ישיבות בני עקיבא- פרשת אמור הכותב: הרב חיים דרוקמן כותרת: מצוות ספירת העומר כתובת המאמר: http://www.yba.org.il/show.asp?id=12556&big_cat=1553

=** "בחדש השביעי באחד לחדש יהיה לכם שבתון זיכרון תרועה מקרא קודש" **=

ראש השנה שאנו חוגגים בתחילת חודש תשרי מוזכר בתורה בשני מקומות: בויקרא כג': "בחדש השביעי באחד לחדש... __זיכרון תרועה__ מקרא קדש" ובבמדבר כט': " ובחדש השביעי באחד בחדש... __יום תרועה__ יהיה לכם" אם כך, מדוע כתוב בפעם אחת זיכרון תרועה ובפעם אחרת יום תרועה? בעניין זה, הקשו בתלמוד הירושלמי (ראש השנה, ד', א') רבן יוחנן וריש לקיש: נאמר במסכת ראש השנה: "יום טוב של ראש השנה שחל להיות בשבת במקדש היו תוקעים אבל לא במדינה" אמרו: אם תקיעת השופר היא מצווה מן התורה, מדוע במדינה לא תוקעים בשופר מפאת השבת? ואם תקיעת השופר אינה מן התורה, שאז גם במקדש היא צריכה להידחות. אמר להם רבי כהנא: במקום אחד כתוב "יום תרועה יהיה לכם" ובאחר "זיכרון תרועה מקרא קדש" וכיצד יתקיימו שני דיבורים אלו זה לצד זה? אלא, כשחל ראש השנה באחד מימי החול- "יום תרועה" ותוקעים בשופר, ובזמן שהוא בשבת- " זיכרון תרועה", מזכירים את השופר אך לא תוקעים. ונשאלת כאן השאלה: הרי ברוב השנים חל ראש השנה בימות החול (שני, שלישי וחמישי), אם כך, מדוע הקדימה התורה ואמרה "זיכרון תרועה" שהוא הנדיר יותר, לפני "יום תרועה" שהוא שכיח? משיבים על כך חכמי ישראל: שכבר ידוע על- פי הקדמונים שבני ישראל יצאו ממצרים ביום החמישי בשבוע, ומכיוון שראש השנה חל תמיד ביום שחל בו היום השלישי של פסח, יוצא שראש השנה הראשון של בני ישראל במדבר חל בשבת, ומשום כך היה ראוי להזכיר קודם את "זיכרון תרועה מקרא קדש" ולא את "יום תרועה יהיה לכם" שזהו סדר הדברים. שם הספר: פרפראות לתורה לחומש ויקרא הכותב: מנחם בקר ההוצאה: הוצאת אומֵן ירושלים.

rtl