וירא+-+רעות+ורננה

toc

rtl

=__**פרשת וירא**__=

http://dmzcms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Tochniyot_Limudim/MikraMam/RavTechumiyut/OmanutPan/ItzchakPan.htm שם האתר: תוכנית הלימודים במקרא. צייר התמונה: אבל פן.

=__המלצות על אתרים של דברי תורה על הפרשה__=

=הולדת יצחק ושילוח הגר וישמעאל-=

הבנה מסורתית של הסיפור, פרשנות מלים ומשמעות הסיפור על פי ניתוח מבנהו - לידתו מחדש של ישמעאל. שם האתר – דעת אתר לימוד יהדות ורוח שם הכותב - הרב אלחנן סמט תאריך או שנה שנכתב - התשס"ב הכתובת של המאמר –http://www.daat.ac.il/daat/Tanach/samet/b4-2.htm

=אהבת הבריות של אברהם אבינו -=

גדולתו וחשיבתו של אברהם אבינו ואבהתו של אברהם להי. שם האתר – מכון מאיר שם הכותב - הרב אליהו ירום תאריך או שנה שנכתב - הוקלט ב יז חשוון ה'תשסז הכתובת של המאמר - http://www.machonmeir.org.il/hebrew/main_id.asp?id=2653

=__**סיכום של דבר תורה על הפרשה**__=

=**ברור הכוחות האלוקים באברהם ובעם ישראל-**=

כשקוראים את הפרשה בגדול אפשר לחשוב שתחילת הפרשה סותרת את סופה. בתחילת הפרשה הקב"ה מתגלה לאברהם ובאמצע דברי הקב"ה אברהם מפסיק את הקב"ה כשהוא רואה שלושה אנשים מגיעים עליו, ואומר לקב"ה "...אם נא מצאתי חן בעיניך אל נא תעבור מעל עבדך" במילים אחרות אברהם אומר לקב"ה לחכות לו עד שיגמור לטפל באורחים שלו. אז כאן אנו רואים שאברהם הוא בעל דעה עצמית הבוטח במחשבתו עד כדי כך שאומר לקב"ה שיחכה לו. מיד אחרי פרשת 3 האורחים אנחנו נפגשים עם פרשת סדום. הקב"ה מגלה לאברהם שהוא הולך להפוך את סדום כי "זעקת סדום ועמורה כי רבה וחטאתם כי כבדה מאוד" וממשיכה התורה ואומרת "ויגש אברהם ויאמר האף תספה צדיק עם רשע" ושוב אברהם אומר לקב"ה שיבדוק אם יש צדיקים בסדום ולא יהפוך אותה כ"כ מהר. ממש מחליט לקב"ה מה לעשות. הדברים מבהילים, אכן מסגנון הדברים של אברהם אנו מוצאים "חלילה לך מעשות כדבר הזה להמית צדיק עם רשע...השופט כל הארץ לא יעשה משפט". אם בימינו ידבר עו"ד בבית משפט בכזה סגנון מיד יאשימו אותו בביזיון בית המשפט, והנה אברהם אבינו מדבר כך כלפי הקב"ה אברהם לא מפחד לדבר כך, אברהם מקיים משא ומתן ארוך עם הקב"ה עד שהוא מבין שאין לאנשי סדום זכויות. בשני המקרים האלו מתגלה לנו אברהם כאדם שעומד על דעותיו מתוך בירור עמוק ומחשבה עצמאית ומקורית. כבר מגיל צעיר מאוד אברהם התחיל לחקור ולבדוק את משמעות החיים וההנהגה האלוקית. מגיל שלוש התחיל אברהם לחפש את בוראו ולא פחד מלחשוב הפוך מכל העולם. תכונה זו של אברהם צריכה להיות טבועה באומה הישראלית, שהיא אומה מצומצמת מבחינה מספרית. האומה שלנו- עם ישראל עומדת נגד העולם כולו בדעות אחרות ובהנהגות שונות, ואם לא נדע לעמוד על האמת הפנימית- האלוקית שלנו, נתערבב בין כל שאר העמים. עד כאן המפגש הראשון מסוגו עם אברהם. לעומת זה, בפרשת העקדה אנו נפגשים, לכאורה, באברהם שונה, שם אברהם מוכן ורוצה לעקוד את יצחק בלי להרהר או לשאול על הציווי. אברהם מצווה לשחוט את בנו שזכה לו אחרי הרבה שנים של צפייה. הגיוני היה שאברהם ישאל מדוע הקב"ה נתן לו את יצחק כדי שאחר כך יקריב אותו? ואיך תקוים ההבטחה "ואת בריתי אקים את יצחק..." אבל אברהם לא שואל הוא פשוט מציית. אהבת ה' היא הדבקות והחיבור אליו, אבל בלי הוראה שמלמדת את האדם את הפרופורציות הנכונות, האהבה לא פועלת בצורה אמיתית.מצאנו את עצמנו לומדים שכל הכוח של אברהם לעמוד על דעתו ולהתווכח עם הקב"ה זה לא מתוך עזות פנים וגאווה,אלא מתוך מיצוי וברור הכוחות האלוקים שבו. הדבר הזה מוכח מפרשת סדום ששם הקב"ה אומר "המכסה אני מאברהם אשר אני עושה ואברהם היו יהיה לגוי גדול ועצום ונברכו בו כל גויי הארץ". מכאן רואים שהקב"ה בעצמו רוצה שאברהם ייטען את טענותיו בשביל אנשי סדום, כי תפקידו של אברהם ושל עם ישראל בכלל הוא תפקיד כלל עולמי וכלל אנושי והכול מתוך יראת ה' שמבטא אברהם בעקדה.

=**פרשת וירא- אורות הפרשה**=

שם האתר – בית אורות הר הזיתים ירושלים שם הכותב – רבני המדרשה (לא בפרוט) תאריך או שנה שנכתב – תשס"ד הכתובת של המאמר – http://www.beitorot.org/content.asp?pageid=159

=__**החסד בפרשתנו - הפן האישי**__=

העולם של היום מסתובב הרבה סביב הסתכלות אינטרסנטית (טובת עצמו). על אף שרוב העולם מכיר היום בצורך של חיי חברה תקינים, אבל הוא לצורך טובת כל יחיד ויחיד. מתוך כך, לא מצוי בחברה המודרנית מעשים של מסירות נפש ממש כלפי אידיאלים עליונים וצרכם של אחרים. ננסה להראות בס"ד במאמר כמה דוגמאות של אישי התנ"ך בפרשת "וירא", שמסרו את נפשם בשביל אידיאלים עליונים וצרכם של אחרים.

א) אברהם אבינו הכניס לתוך ביתו אנשים שנראו ערבים שעבדו את העפר שעל גבי רגליהם הפך אמונתו באלהים שברא השמים והארץ. אברהם מציע להם לרחוץ את רגלם, מאכילם, ומשקם, ואף לוום. ב) אברהם אבינו התפלל להקב"ה להציל את סדום מגזירת המהפיכה. על אף שאנשי סדום כפרו באלוקים ולא גמלו חסד בין אדם לחבירו, הפך אברהם שדגל באמונה בה' ובעשיית חסד. ג) לוט קרובו של אברהם, מכניס את המלאכים שנראו כאנשים, על אף האיסור החמור בסדום להכניס אורחים. הוא מציע להם לרחוץ רגלם וללון, עושה בשבילם משתה, ומגן עליהם בפני אנשי סדום הרוצים ליסרם. ד) בנות לוט מקיימות יחסי אישות עם אביהם, על אף הבעייתיות בדבר, כדי להקים זרע לעולם. ה) אברהם שולח את פלגשו ובנו שהוא אהב מביתו, כדי להגן על רוחניותו של יצחק, לצורך קיומו הבריא של עם-ישראל. ו) עקידת יצחק- מסירות נפש טוטאלית של אברהם כלפי רבש"ע, בהסכמתו למסור את בנו אהובו קרבן לה'.

לא נכנסנו לפרטי כל סיפור וסיפור. אבל ראינו בכלליות פן של מסירות נפש של ממש כלפי אידיאלים עליונים וצרכם של אחרים.

מגישות: רעות רוזן ורננה גולדנהירש

rtl